Fiskální pravidla a instituce fiskálního dohledu v Evropské unii a jejich vliv na stabilitu veřejných financí - Gorčák, Martin (2022)
V hospodářské a měnové unii je měnová politika prováděna na nadnárodní úrovni Evropskou centrální bankou, zatímco fiskální politika zůstává záležitostí vnitrostátní úrovně členských států eurozóny i Evropské unie. Hospodářská a finanční krize z let 2007 až 2013 prokázala, že fiskální politiky zemí EU jsou záležitostí jejich společného zájmu. Tím pádem je pozornost značně zaměřena na schopnost členských států provádět řádnou koordinaci hospodářských politik, pečovat o udržitelnost veřejných financí a zajistit fungování fiskálních automatických stabilizátorů k utlumení hospodářských šoků. Pro účely zodpovědného provádění fiskálních politik byl zaveden rámec fiskálního dohledu EU, jehož cílem je omezit schodek a dluh sektoru vládních institucí v zemích EU, ovšem existuje i řada vnitrostátních prvků fiskálního dohledu. Nutno doplnit, že otázka udržitelnosti veřejných financí se stala ještě naléhavější v kontextu vypuknutí krize vyvolané pandemií Covid-19. V předložené disertační práci je zkoumán vliv fiskálních institucí na veřejné finance v členských státech EU, přičemž pro účely této práce jsou fiskální instituce chápány jako numerická fiskální pravidla, rozpočtové procesy, střednědobé rozpočtové rámce, nezávislé fiskální instituce a formy správy fiskálních záležitostí. V tomto kontextu bylo též zkoumáno, které faktory přispívají k plnění pravidel Paktu o stabilitě a růstu. Za tímto účelem jsou zkoumány výše uvedené prvky fiskálního dohledu v zemích EU. Empirická část práce pak spočívá převážně v analyzování vlivu vybraných institucionálních prvků (vnitrostátních a unijních) na diskreční chování fiskální politiky, a taktéž na plnění pravidel Paktu o stabilitě a růstu. K této analýze sloužila zejména tzv. funkce fisk