Fiskální pravidla a instituce fiskálního dohledu v Evropské unii a jejich vliv na stabilitu veřejných financí - Gorčák, Martin; Šaroch, Stanislav, 1970-; Jiránková, Martina, 1967-; Vysoká škola ekonomická v Praze. Fakulta mezinárodních vztahů (2022)
V hospodářské a měnové unii je měnová politika prováděna na nadnárodní úrovni Evropskou centrální bankou, zatímco fiskální politika zůstává záležitostí vnitrostátní úrovně členských států eurozóny i Evropské unie. Hospodářská a finanční krize z let 2007 až 2013 prokázala, že fiskální politiky zemí EU jsou záležitostí jejich společného zájmu. Tím pádem je pozornost značně zaměřena na schopnost členských států provádět řádnou koordinaci hospodářských politik, pečovat o udržitelnost veřejných financí a zajistit fungování fiskálních automatických stabilizátorů k utlumení hospodářských šoků. Pro účely zodpovědného provádění fiskálních politik byl zaveden rámec fiskálního dohledu EU, jehož cílem je omezit schodek a dluh sektoru vládních institucí v zemích EU, ovšem existuje i řada vnitrostátních prvků fiskálního dohledu. Nutno doplnit, že otázka udržitelnosti veřejných financí se stala ještě naléhavější v kontextu vypuknutí krize vyvolané pandemií Covid-19. V předložené disertační práci je zkoumán vliv fiskálních institucí na veřejné finance v členských státech EU, přičemž pro účely této práce jsou fiskální instituce chápány jako numerická fiskální pravidla, rozpočtové procesy, střednědobé rozpočtové rámce, nezávislé fiskální instituce a formy správy fiskálních záležitostí. V tomto kontextu bylo též zkoumáno, které faktory přispívají k plnění pravidel Paktu o stabilitě a růstu. Za tímto účelem jsou zkoumány výše uvedené prvky fiskálního dohledu v zemích EU. Empirická část práce pak spočívá převážně v analyzování vlivu vybraných institucionálních prvků (vnitrostátních a unijních) na diskreční chování fiskální politiky, a taktéž na plnění pravidel Paktu o stabilitě a růstu. K této analýze sloužila zejména tzv. funkce fisk
Pomocí této metody byl zkoumán vliv vnitrostátních i unijních fiskálních pravidel, střednědobých rozpočtových rámců a fiskálních rad na diskreční chování fiskálních politik. Stejná metoda byla uplatněna i při zkoumání vlivu na míru plnění Paktu o stabilitě a růstu. Výzkum je prohlouben s ohledem na rozdílnost forem správy fiskálních záležitostí a specifické atributy fiskálních rad. Z výsledků analýzy plyne, že zkoumané fiskální instituce jsou zásadní pro větší fiskální disciplínu v členských státech EU, pokud jde konkrétně o vnitrostátní i unijní numerická fiskální pravidla, střednědobé rozpočtové rámce i nezávislé fiskální instituce. Ze zjištění z disertace je rovněž patrné, že vnitrostátní fiskální pravidla i fiskální rady představují komplementární aspekty institucionálního dohledu v členských státech, a že mají příznivé dopady i na plnění preventivní a nápravné části Paktu o stabilitě a růstu. Zároveň je nutno upozornit na značně rozdílné dopady institucí fiskálního dohledu ve světle vnitrostátního uspořádání volebních systémů a mj. stranického složení vlád. Nicméně striktní kategorizace mezi členskými státy dle formy správy fiskálních záležitostí není namístě, zvlášť pokud bude zohledněna výrazná heterogenita vnitrostátního institucionálního uspořádání jednotlivých zemí EU. Oproti samotné existenci fiskálních rad mají větší opodstatnění jejich vybrané atributy, např. monitoring plnění fiskálních pravidel či schvalování makroekonomických i rozpočtových predikcí. V návaznosti na závěry disertační práce lze vyvodit určitá doporučení pro fungování fiskální politiky: (i) plně respektovat předem stanovená pravidla fiskálního dohledu; (ii) budovat fiskální rezervy v rámci přípravy na budoucí ekonomický pokles; (iii) vyhnout se
Vedoucí práce: Stanislav Šaroch
Disertační práce (Ph.D.)—Vysoká škola ekonomická v Praze. Fakulta mezinárodních vztahů, 2022
Obsahuje bibliografii
Textový (vysokoškolská kvalifikační práce)
Rok obhajoby 2022
Způsob přístupu: Internet
Keywords: mezinárodní ekonomické vztahy [obor disert. práce]; disertace; dissertations