Volby a volební zákony v ČR - Pekárek, Jan (2022)
Hlavní cílem této práce je souhrnné poznání aktuálních volebních systémů a analýza jejich využití především pak v regionálním kontextu, tedy při změně typu regionů z hlediska jejich velikost. Práce se věnuje dané problematice a zkoumá zjištěné skutečnosti z hlediska teoretických poznatků a základních principů voleb a demokracie obecně. V práci je porovnána volební účast v celostátních volbách od vzniku samostatné ČR, kde je poměrně jasně vidět rozdělení voleb do třech kategorií. Práce dále porovnává dva dosud používané a nejvíce rozšířené systémy v kontextu posledních dvou voleb do Poslanecké sněmovny. Z výzkumu vyplývá, že nastavení velikosti regionu má, i při nezměněném volebním systému, naprosto zásadní roli ve výsledcích voleb – především pak voleb do Poslanecké sněmovny PČR. Při velmi špatném nastavení pak jen málo záleží na vůli jednotlivých voličů, především v malých regionech a zásadní pro výsledek je právě systém. Bylo zjištěno, že pokud má být zachován princip rovnost voleb v co největší míře, je třeba přistoupit ke změnám v používaném regionálním členění ze současně používaného NUTS 3 alespoň na regiony soudržnosti NUTS 2, které jsou ze své definice lépe komparovatelné a nevytváří se tak v procesu přepočtu na mandáty tak výrazné rozdíly. Nejlepší výsledky pak přináší systém jednoho volebního obvodu, jako například na Slovensku, kde se rovnost jednotlivých hlasů blíží absolutní rovnosti, a navíc jsou zde odstraněny regionální rozdíly – nezáleží tudíž na regionálním umístění voliče. Dochází však k odtržení voliče od daného regionu a přetrhává regionální vazby kvůli nutnému vzniku celostátních kandidátních listin. Navržené řešení při používání regionálního členění NUTS 2 tak přináší možný kompromis. Záleží však na vůli