Hospodářsko-politické konsekvence případného zavedení eura v ČR - Skopeček, Jan, 1980- (2021)
V práci jsou zkoumány aspekty případného přijetí společné evropské měny euro v České republice, a to z hlediska ekonomických podmínek souvisejících s připraveností České republiky na vstup do evropské měnové unie, ale i z hlediska fungování eurozóny a pravděpodobných budoucích změn její architektury. V rámci ekonomických ukazatelů je v práci analyzována míra flexibility trhu práce a mobility pracovní síly v ČR a eurozóně, dochází se přitom k závěru, že v obou případech není trh práce dostatečně flexibilní a pracovní síla dostatečně mobilní, aby byla splněna jedna ze základních podmínek teorie optimálních měnových zón, jejichž plnění je kruciální z hlediska případné kladné bilance přínosů a nákladů vstupu do měnové unie. Po potvrzení předpokladu, že evropská měnová unie není optimální měnovou oblastí, následuje analýza stability a udržitelnosti veřejných financí v eurozóně a ČR, kdy se na základě dat a předpokládaných zejména demografických trendů dochází k závěru, že kvůli předluženosti evropských ekonomik a stavu veřejných financí v ČR nemůže v dlouhodobějším horizontu plnit fiskální politika roli přizpůsobovacího mechanismu v případě existence asymetrických šoků či odlišného cyklického vývoje ČR a eurozóny. Z analýzy dále vyplývá, že kurz koruny se v případě ČR jako země konvergující k vyspělejším členským zemím eurozóny, vyvíjí očekávatelným, nikoliv nadmíru volatilním způsobem. Volně plovoucí kurz navíc vede k dlouhodobému růstu objemu českých exportů, a tedy nijak neškodí české exportně orientované ekonomice. Na základě zkoumání vývoje ekonomik eurozóny se vyvrací dříve sdílená hypotéza, že samotný vznik společné evropské měny povede k rychlejším tempům růstu evropských ekonomik a k rychlejší konvergenci hospodářsky heterogenních evropských