Prohloubilo euro koronavirovou krizi na Slovensku v roce 2020? : - Pokorný, Karel (2022)
Bakalářská práce hodnotí dopady měny a měnové politiky Evropské centrální banky na pandemickou krizi onemocnění COVID-19 na Slovensku v roce 2020. Autor hodnotí úlohu měnové politiky, řízené Evropskou centrální bankou a také úlohu eura jako makroekonomického destabilizačního prvku pro Slovensko. Práce využívá komparaci s Českou republikou. Teoretická část práce charakterizuje pandemickou krizi a její dopady, dále definuje negativní agregátní šoky v ekonomice. Teoretická část také popisuje fiskální a měnovou politiku. Praktická část jako první řeší problematiku Slovenska a jeho vstupu do eurozóny, a porovnává ji s pohledem České republiky na eurozónu. Další část analyzuje kroky měnové politiky Evropské centrální banky v roce 2020 a porovnávají se s kroky České národní banky. Další část práce ukazuje význam nástrojů obou měnových politik a měny na vývoj HDP a veřejného dluhu na Slovensku a v České republice. Hlavní faktor v době krize, byla plošná opatření a jejich důsledky. Z tohoto důvodu je těžké vyvodit, zda měla měna takový význam, že dokázala krizi více prohloubit. Práce ale ukazuje negativní vztah mezi centrálně řízenou měnou a měnovou politikou s ekonomický vývojem Slovenska. Důvodem byly především omezené možnosti měnové politiky Evropské centrální banky, což bylo zapříčiněno dlouhotrvající recesí eurozóny před pandemickou krizí. Na základě zjištěných údajů, lze konstatovat, že malá otevřená ekonomika jako je Slovensko, která je do značné míry závislá na zahraničním obchodě, může více těžit z vlastní autonomní měnové politiky a vlastní měny s plovoucím kurzem. Na zjištěných datech jde vidět rychlejší růst ekonomiky České republiky po první vlně pandemie. Z práce lze usoudit, že Česká národní banka dokázala pružně a přímo cílit své ná