Vývoj energetické politiky v Německu v posledních dekádách a možná poučení pro přípravu energetické politiky v ČR - Ehler, Tomáš, 1981- (2022)
Disertační práce se věnuje analýze a syntéze vybraných národohospodářských aspektů německé energetické politiky Energiewende v období 2000 – 2018, analýze její formulace a vývoje pomocí teorie veřejné volby a vztažení závěrů výzkumu na tvorbu energetické politiky ČR. Potvrzuje se předpoklad, že Enegiewende, založená na jednostranné a dominantní a téměř výhradně subvencemi indukované výstavbě variabilních obnovitelných zdrojů, při současném uzavírání jaderných a uhelných zdrojů, představuje nerovnováhu mezi strategickými cíli energetické politiky ve prospěch environmentální udržitelnosti při upozadění bezpečnosti a konkurenceschopnosti. Energiewende představuje rovněž nekoordinovaný odklon od liberalizace trhu s energetikou spojený s vytvářením chybných alokací zdrojů a distorzí, a to včetně významných a složitých zásahů do vlastnických práv a investičního prostředí, a další politizací energetiky a vytvářením vertikálně i horizontálně rozvinutého systému dobývání renty. Analýza ukazuje, že krom plnění cíle rozvoje OZE v elektroenergetice je efektivita Energiewende při dosahování stanovených statických a zčásti si konkurujících kvantitativních cílů omezená. Zásadním negativním dopadem je nárůst koncových cen elektřiny, zejm. regulované složky ceny elektřiny, která v důsledku financování mechanismu podpory OZE a dalších indukovaných nákladů dosáhla v Německu až > 80 % koncové ceny, ale i v důsledku uzavírání jaderných elektráren a tudíž posunu nabídkové křivky vedoucí ke zvýšení ceny silové elektřiny, čímž je snížen opačný efekt OZE. Je potvrzen významný efekt přijetí zákona o podpoře OZE (EEG), který způsobil dosažení nejvyšších cen elektřiny pro domácnosti, resp. jedněch z nejvyšších cen pro průmysl v rámci EU. Analýza ukazuje i omezený p