Vývoj energetické politiky v Německu v posledních dekádách a možná poučení pro přípravu energetické politiky v ČR - Ehler, Tomáš, 1981-; Ševčík, Miroslav, 1958-; Krebs, Vojtěch, 1950-; Vysoká škola ekonomická v Praze. Národohospodářská fakulta (2022)
Disertační práce se věnuje analýze a syntéze vybraných národohospodářských aspektů německé energetické politiky Energiewende v období 2000 – 2018, analýze její formulace a vývoje pomocí teorie veřejné volby a vztažení závěrů výzkumu na tvorbu energetické politiky ČR. Potvrzuje se předpoklad, že Enegiewende, založená na jednostranné a dominantní a téměř výhradně subvencemi indukované výstavbě variabilních obnovitelných zdrojů, při současném uzavírání jaderných a uhelných zdrojů, představuje nerovnováhu mezi strategickými cíli energetické politiky ve prospěch environmentální udržitelnosti při upozadění bezpečnosti a konkurenceschopnosti. Energiewende představuje rovněž nekoordinovaný odklon od liberalizace trhu s energetikou spojený s vytvářením chybných alokací zdrojů a distorzí, a to včetně významných a složitých zásahů do vlastnických práv a investičního prostředí, a další politizací energetiky a vytvářením vertikálně i horizontálně rozvinutého systému dobývání renty. Analýza ukazuje, že krom plnění cíle rozvoje OZE v elektroenergetice je efektivita Energiewende při dosahování stanovených statických a zčásti si konkurujících kvantitativních cílů omezená. Zásadním negativním dopadem je nárůst koncových cen elektřiny, zejm. regulované složky ceny elektřiny, která v důsledku financování mechanismu podpory OZE a dalších indukovaných nákladů dosáhla v Německu až > 80 % koncové ceny, ale i v důsledku uzavírání jaderných elektráren a tudíž posunu nabídkové křivky vedoucí ke zvýšení ceny silové elektřiny, čímž je snížen opačný efekt OZE. Je potvrzen významný efekt přijetí zákona o podpoře OZE (EEG), který způsobil dosažení nejvyšších cen elektřiny pro domácnosti, resp. jedněch z nejvyšších cen pro průmysl v rámci EU. Analýza ukazuje i omezený p
Rozvoj OZE bez zohlednění nákladů na stabilitu, v kombinaci s omezováním stabilních a zajištěných zdrojů, vede k růstu nákladů na zajištění provozu elektrizační soustavy a snižování její odolnosti a přesouvání zajištění zdrojové přiměřenosti mimo trh (kapacitní mechanismy), tj. dalším alokačním neefektivitám. Vzhledem k integraci elektrizačních soustav a trhu Energiewende indukuje negativní dopady i na sousední země včetně ČR. Klíčovou roli při vzniku a vývoji Energiewende, včetně zpomalení jejích reforem, hraje zájmová skupina zastupující sektor OZE, která na základě ekonomické motivace s cílem dobývaní renty a zároveň ideologického postoje na straně nabídky regulace získávala stále větší vliv a politickou podporu parlamentních politických stran. Nejpozději po r. 2010 původně podceněná zájmová skupina OZE získala v rámci utváření energetické politiky dominantní vliv a zároveň se jí daří z Energiewende a cíle rozvoje OZE učinit normativní mainstream. Energetické politiky ČR a Německa se nachází v rozporu, a to jak na koncepční úrovni, tak v implementaci na národní i unijní úrovni. V závěru jsou navržena doporučení pro energetickou politiku ČR.
Vedoucí práce: Miroslav Ševčík
Disertační práce (Ph.D.)—Vysoká škola ekonomická v Praze. Národohospodářská fakulta, 2023
Obsahuje bibliografii
Textový (vysokoškolská kvalifikační práce)
Rok obhajoby 2023
Způsob přístupu: Internet
Keywords: hospodářská politika [obor disert. práce]; disertace; dissertations