Komparace objemu vybraných druhů výdajů vynakládaných jednotlivými kraji České republiky na financování agendy národnostních menšin - Utkina, Alice; Čáp, Vilém; Feurich, Marek; Vysoká škola ekonomická v Praze. Národohospodářská fakulta (2022)
Hlavním cílem bakalářské práce je komparace vybraných druhů výdajů vynakládaných jednotlivými kraji České republiky na financování agendy národnostních menšin v letech 2016-2020 s následným přepočtem na počet obyvatel jednotlivých krajů a osob hlásících se k národnostním menšinám. Práce se zabývá primárně velikostí poskytovaných dotací a darů, dále platů zaměstnanců krajských úřadů věnujících se dané problematice a odměn členů výboru pro národnostní menšiny v jednotlivých krajích; sleduje také počet úvazků na krajských úřadech věnujících se národnostním menšinám či organizace zřízené v krajích pro podporu národnostních menšin. Z komparace vyplývá, že nejvyšší výdaje poskytnuté na problematiku národnostních menšin ve sledovaném období byly v kraji Ústeckém, kde činily celkovou částku 9 261 002 Kč. Naopak nejnižší celkové výdaje byly zaznamenány v kraji Vysočina, který během sledovaných let vynaložil na tuto problematiku 0 Kč. V případě výdajů na dotace a dary bylo dále zjištěno, že nejlépe si v porovnání s jinými kraji ve sledovaném období stojí kraj Moravskoslezský, který v tomto případě poskytl dotace a dary v celkové výši 7 369 100 Kč. Hned po kraji Moravskoslezském stojí kraj hl. m. Praha, jehož celková výše poskytnutých dotací a darů činí 3 498 500 Kč. Naopak nejnižší poskytnuté dotace a dary byly v kraji Plzeňském, a to v celkové výši 560 730 Kč. Dále bylo zjištěno, že jediným krajem, ve kterém existovala ve sledovaném období zřízená organizace pro podporu národnostních menšin je hl. m. Praha, která poskytla během sledovaného období této organizaci neinvestiční příspěvky v celkové hodnotě 7 685 000 Kč, přičemž nejvyšší neinvestiční příspěvek byl poskytnut v roce 2020 ve výši 2 000 000 Kč.
V přepočtu velikosti úvazků jednotlivých zaměstnanců krajských úřadů, kteří se ve sledovaném období věnovali problematice národnostních menšin, byly nejnižší hodnoty zaznamenány v kraji Jihočeském, kdy na jednoho zaměstnance vycházelo 5 000 – 6 000 příslušníků národnostních menšin. Naopak nejvyšší byly v kraji Moravskoslezském, kde se agendě národnostních menšin v rámci sledovaného období věnovalo 0,1 pracovního úvazku. Tedy úvazek o velikosti 0,1 zajišťoval agendu pro všechny příslušníky národnostních menšin v kraji, pro 65 075 osob. Na základě těchto údajů lze vyvodit závěr, že nejlépe si v problematice národnostních menšin stojí kraj Ústecký, velmi dobře na tom však je například i kraj hl. m. Praha nebo kraj Moravskoslezský. Naopak nejhůř si v porovnání s ostatními kraji stojí kraj Vysočina. Teoretická část se věnuje ekonomickým teoriím, které úzce souvisejí s tématem samotné práce. Dále jsou definovány pojmy národnostní menšina, kraj, dotace a dary, které jsou nedílnou součástí části praktické. Vysvětlení všech pojmů slouží k lepšímu porozumění problematice, které se práce věnuje. V závěru části teoretické je uvedena metodika pro část praktickou. Praktická část je věnována mezikrajské komparaci v problematice národnostních menšin a celkovému zhodnocení situace v jednotlivých krajích na základě poskytnutých dat. V práci jsou dále zjištěny veliké rozdíly mezi jednotlivými kraji, co se týče poskytovaných dotací a darů na národnostní menšiny, dále rozdíly v počtu úvazků krajských úřadů věnujících se národnostním menšinám nebo také rozdíly týkající se existence výboru pro národnostní menšiny v krajích. Navržena jsou následující doporučení: 1)Zřídit výbor ve větším počtu krajů. 2)Aby každý kraj vytvořil dotační program podporující oblast národnostních men
Vedoucí práce: Vilém Čáp
Bakalářská práce (Bc.)—Vysoká škola ekonomická v Praze. Národohospodářská fakulta, 2022
Obsahuje bibliografii
Textový (vysokoškolská kvalifikační práce)
Rok obhajoby 2022
Způsob přístupu: Internet
Keywords: veřejná správa a regionální rozvoj [obor bakal. práce]; bakalářské práce; bachelor's theses