Porovnání plodnosti v ČR a v dalších zemích EU - Medková, Barbora; Fiala, Tomáš, 1953-; Krbcová, Daniela; Vysoká škola ekonomická v Praze. Fakulta informatiky a statistiky (2017)
Bakalářská práce se zabývá porovnáním vybraných průřezových i kohortních charakteristik plodnosti pro 15 vybraných evropských zemí, které jsou rozděleny do čtyř skupin: země postkomunistické, země severní Evropy, země jižní Evropy a země západní Evropy. Cílem práce je zjistit, zdali se vybrané skupiny zemí mezi sebou ve svém vývoji navzájem lišily a zdali existují rozdíly mezi zeměmi postkomunistickými a ostatními zeměmi. Také je cílem ukázat, jakých hodnot dosahuje v jednotlivých zemích úhrnná plodnost, průměrný věk matek při narození dítěte a podíl dětí narozených mimo manželství. Rovněž bude analyzován vývoj konečné plodnosti žen narozených po druhé světové válce s cílem zjistit, zda jsou poklesy průřezové úhrnné plodnosti později alespoň částečně kompenzovány či zda generační plodnost žen stále klesá. Pro získání základních dat byla použita databáze Eurostatu a databáze Human Fertility, plodnost žen po roce 2015 potřebná pro výpočet konečné plodnosti generací žen narozených po roce 1965 byla odhadnuta na základě scénáře projekce Eurostatu. Data byla následně dále zpracovávána a analyzována. Bylo zjištěno, že úhrnná plodnost ve všech zemích během druhé poloviny minulého století poklesla (v některých zemích poměrně hluboko) pod hodnotu potřebnou pro zajištění prosté reprodukce obyvatelstva. V tomto století jsou hodnoty úhrnné plodnosti již poměrně stabilní, v některých zemích lze dokonce pozorovat mírný růst a průměrný věk matek ve většině zemí, po počátečním poklesu, v posledním desetiletí roste a ve většině zemí se pohybuje kolem 30 let. Poměrně velký růst zaznamenal také podíl dětí narozených mimo manželství, jehož hodnoty se v současné době, až na výjimky, pohybují mezi 40 a 60 %. U většiny zkoumaných průřezových charakteristik byly nalezeny rozdíly mezi vyb
Také bylo zjištěno, že konečná plodnost se u zemí jižní a severní Evropy s časem snižuje, u zemí jižní Evropy velmi výrazně, u zemí severní Evropy pouze pro mladší generace (narozené po roce 1980). Pro země západní Evropy se předpokládá nárůst na poměrně vysoké hodnoty pro generace narozené kolem roku 1985 a poté pokles. U zemí postkomunistických se pro nejmladší sledované generace předpokládá, že hodnoty začnou růst.
Vedoucí práce: Tomáš Fiala
Bakalářská práce (Bc.)—Vysoká škola ekonomická v Praze. Fakulta informatiky a statistiky, 2017
Obsahuje bibliografii
Textový (vysokoškolská kvalifikační práce)
Rok obhajoby 2017
Způsob přístupu: Internet
Keywords: sociálně ekonomická demografie [obor bakal. práce]; bakalářské práce; bachelor's theses