Bezpečnostní situace a její vliv na cestovní ruch se zaměřením na jednání orgánů veřejné správy - Martíšková, Kateřina (2017)
Cestovní ruch přináší užitky v podobě příjmů národního hospodářství, uspokojuje potřeby jednotlivců a napomáhá k vzájemnému porozumění a míru mezi národy, čímž ovlivňuje blahobyt lidské populace a přímo či nepřímo tak vstupuje do životů většiny obyvatel. Jedná se však o jedno z nejzranitelnějších odvětví národního hospodářství, reagující na změny v bezpečnostní situaci úměrně se změnami v percepci rizikovosti destinace. Výzkum i odborná literatura naznačují, že z různorodé škály bezpečnostních hrozeb, mohou tuto percepci nejvíce ovlivnit hrozby antropogenního původu, jako jsou válečné konflikty, občanské nepokoje či terorismus. Nestabilita na Blízkém východě a v Africe mají za následek zvýšení těchto hrozeb i v Evropě a státech bezprostředně sousedících, což s sebou přináší zvýšený zájem orgánů veřejné správy, podnikajících kroky cílící na zvýšení bezpečnosti obyvatelstva. Práce se blíže zaměřuje na praktické příklady bezpečnostních krizí a na ně navázaného jednání orgánů veřejné správy ve vybraných zemích Tunisku, Francii, Egyptě, Německu, Řecku a Turecku, které jsou doplněné daty z provedeného dotazníkového šetření, s cílem pokusit se porozumět motivům chování potenciálních účastníků cestovního ruchu při výběru cílové destinace s ohledem na změny v bezpečnostní situaci. Ukazuje se však, že obdobné narušení bezpečnosti státu, s sebou nenese proporční změnu v příjezdovém cestovním ruchu ve všech státech srovnatelně. Více než objektivní míra rizika tedy může cestovní ruch ovlivnit míra rizikovosti vnímané. Orgány veřejné správy tak v případě zabudované negativní image destinace v povědomí veřejnosti, nemají v krátkodobém horizontu přílišnou moc ovlivnit tuto vnímanou rizikovost.