Historie sčítání lidu v České republice, Německu, Rakousku a ve Švýcarsku - Wagnerová, Karolina (2017)
Diplomová práce se zabývá historií sčítání lidu v České republice, Německu, Rakousku a ve Švýcarsku. Hlavním cílem je přiblížit význam sčítání lidu v jednotlivých historických etapách a podat ucelený obraz o vývoji sčítacích akcí v uvedených zemích od jejich počátku až po současnost. Česká republika, Německo, Rakousko a Švýcarsko představují středoevropské země, které si jsou geograficky i kulturně relativně blízké. V řadě historických období procházely velmi podobným společenským vývojem, přesto se z hlediska demografické statistiky a získávání údajů ze sčítání mnohdy odlišovaly. Počátky sčítacích akcí lze vysledovat již v historii starověkých států. V období středověku však rozvoji sčítání příliš nepřálo. Teprve od poloviny 18. století se v Evropě datuje historie skutečného sčítání lidu, prováděného opakovaně a systematicky na celém území státu. V Rakousku proběhlo první celostátní sčítání v roce 1754 a od dob Marie Terezie habsburská monarchie v této oblasti jednoznačně dominovala. V německých zemích (s výjimkou Pruska, které bylo ve vývoji napřed) se prosadila celostátní sčítání až v průběhu 19. století, podobně ve Švýcarsku v roce 1850. V tomto období Švýcarsko vykazovalo určité zpoždění za ostatními srovnávanými zeměmi, které bylo dáno především obavou z nedůvěry občanů ve sčítání a později také diskuzí o ochraně osobních údajů, která mimo jiné hrála významnou roli i v Německu především v 80. letech 20. století. V období 19. a 20. století pak docházelo ve všech zmíněných zemích k rozšiřování obsahu sčítání, ke zpřesňování metodiky a k prosazování mezinárodní srovnatelnosti dat. Téměř po celou dobu historie sčítání lidu hrála hlavní roli tradiční sčítací metoda (tj. plošné šetření obyvatel), v p