Ekonomicko-politicky proveditelná reforma penzijního systému v ČR (2020 - 2085) - Brabec, Petr (2020)
Hlavním cílem zpracovaného výzkumu je navržení takového systému, který zvýší starobní penzi nadprůměrně vydělávajícím jedincům k úrovni relativní penze průměrně vydělávajících (hrubý náhradový poměr - HNP), přitom nesníží penze nízkopříjmovým jedincům, zároveň nezvýší zátěž veřejných rozpočtů oproti stávajícímu nastavení a současně nezvýší zdanění práce středněpříjmovým a nízkopříjmovým domácnostem, a sníží tak jak vnitrogenerační, tak mezigenerační solidaritu celého navrženého vícepilířového systému. Na základě studia fondových (FF DC) systémů a jejich dopadů především v Chile, Maďarsku a Polsku definuji 7 předpokladů a z nich vycházejících 17 parametrů nastavení takového modelu FF DC v ČR, který by právě výše zmíněný cíl splnil. Jedná se zejména o neexistenci regulace minimálního výnosu, nastavení mandatorních odvodů jen pro nadprůměrně vydělávající bez opt-outu z průběžného (PAYG) systému, vyšší odpovědnost penzijních společností na spravovaném majetku, směřování odvodu na účty obou manželů/partnerů s možností vyvázání se z něj v případě uspokojování vlastní bytové potřeby a hlavně opt-in volení strategie pro vyšší rizikovost portfolia v prvních dekádách investování a postupné pozvolné odprodeje. Výzkum potvrdil hlavní hypotézu, že zavedením povinného fondového financování pro středně a vysokopříjmové jedince vzroste ekvivalence systému jako celku, ale zároveň se nesníží náhradové poměry nízkopříjmových jedinců. Zavedením nadstavbového FF DC systému stačí nastavit odvod na 10 % do FF DC jen pro jedince s nadprůměrnou mzdou, kteří by tento odvod platili jen z výdělku nad průměrnou mzdu. Tímto se vyrovnají HNP jedinců s nadprůměrnou mzdou alespoň na úroveň pracujících okolo průměrné mzdy. Tímto se výrazně zvyšuje ekvivalence