Analýza faktorů ovlivňujících genderovou mzdovou mezeru v ČR - Pospíšilová, Kateřina; Brožová, Dagmar, 1958-; Čermáková, Klára; Vysoká škola ekonomická v Praze. Národohospodářská fakulta (2020)
Tato bakalářská práce se zabývá analýzou determinantů mezd pracovníků na trhu práce a jejich vlivem na vznik genderové mzdové mezery v ČR. Cílem a zároveň hypotézou této práce je, zda přetrvává vliv vzdělání jako primární determinant mzdových rozdílů mužů a žen. Empirická část využívá data z výzkumu českého trhu práce společnosti Profesia CZ v letech 2017 a 2018. Regresní analýza je založena na Mincerově výdělkové funkci rozšířené o proměnnou pohlaví. Kromě klasických osobnostních faktorů, jako vzdělání, pracovní zkušenosti a věk, se ve výdělkové funkci vyskytují také charakteristiky zaměstnání, jako odvětví a kraj výkonu práce či velikost podniku. Výsledky analýzy ukazují, že faktory lidského kapitálu a charakteristiky zaměstnání vysvětlují 42,57 % mzdových rozdílů. Zbývající část GPG ve výši 18,14 % zůstává nevysvětlena. Jinými slovy, přibližně čtvrtinu mzdových rozdílů lze připsat rozdílným charakteristikám mužů a žen. Nevysvětlená část GPG tak představuje maximální možnou hranici mzdové diskriminace. Nejsilnějším faktorem, který ovlivňuje výdělky mužů a žen je dosažené vzdělání, které je úzce spojeno s vykonávaným povoláním. Přestože vyšší vzdělání zvyšuje produktivitu pracovníků, následně zisky firem a přináší tak jednotlivcům vyšší výdělky, mzdové rozdíly mezi muži a ženami přetrvávají, neboť ženy jsou z velké části zastoupeny v odvětvích s nízkým mzdovým ohodnocením, což je odrazem jejich volby studijních oborů. Vliv vzdělání jako primární determinant mzdových rozdílů mužů a žen tak přetrvává, neboť je jejich původcem.
Vedoucí práce: Dagmar Brožová
Bakalářská práce (Bc.)—Vysoká škola ekonomická v Praze. Národohospodářská fakulta, 2020
Obsahuje bibliografii
Textový (vysokoškolská kvalifikační práce)
Rok obhajoby 2020
Způsob přístupu: Internet
Keywords: ekonomie [obor bakal. práce]; bakalářské práce; bachelor's theses