Analýza modelů migrace a jejich empirická verifikace zaměřená na regionální migraci - Kureková, Lucie (2020)
Cílem této disertační práce bylo prostřednictvím kvantitativních metod empiricky ověřit platnost vybraných modelů vnitřní migrace, rozšířit tyto modely a odpovědět na otázky, jaké jsou hlavní determinanty migrace a jaký má migrace dopad na ekonomiku. Empirická verifikace byla provedena za využití panelových dat a ekonometrické analýzy. Byla detailně analyzována vnitřní migrace v České republice a v Polsku a byly stanoveny faktory, které vnitřní migraci v těchto zemích determinovaly. Výsledky odhadů naznačily platnost předpokladů neoklasické teorie migrace, kdy klíčovými determinanty vnitřní migrace byly mzdové diference, což je v souladu i se současnými empirickými výzkumy (viz An a kol., 2017; Carlsen a kol., 2013; Laamanen, 2014). Na rozdíl od studií Pop-Silaghi a Ghatak (2011) či Kureková (2015) se v této disertační práci vedle mzdových diferencí jevila jako relevantní faktor i regionální diference v míře nezaměstnanosti. V obou státech byl indikován kladný vztah mezi současnou mírou migrace a zpožděnou proměnnou vyjadřující míru migrace v minulém roce. Příliv migrace do regionu vyvolává další vlnu migrace, což by mohlo signalizovat, že vnitřní migrace přispívá k dalším nerovnostem mezi regiony. To ale nebylo potvrzeno později na základě testu Grangerovy kauzality. Výsledky provedené analýzy ukázaly, že rostoucí náklady na bydlení měly záporný vliv na míru migrace, což je v souladu s očekáváním, že s rostoucími náklady na bydlení v daném regionu klesá zájem o daný region. Test interakčního kořene ukázal, že obyvatelé Polska byli více citliví v rozhodování o migraci v době hospodářské krize než obyvatelé České republiky. Z pohledu push-pull faktorů se v hostitelském regionu jako pull faktory jevily determinanty mzda, poptávka po práci v průmyslovém sektoru ekonomiky a zahraničn