Komparace ekonomických sankcí uvalených Evropskou unií na Rusko po anexi Krymu a invazi Ukrajiny - Kunicyn, Ilja (2023)
Ekonomické sankce jsou pro Evropskou unii relativně častým nástrojem zahraniční politiky. Od roku 1989 se na sankčním seznamu Evropské unie vyskytly cíle pocházející z desítek zemí po celém světě. I když frekvence užívání sankcí v Evropské unii stoupá, jejich vnímání ve veřejných a odborných kruzích mnohdy nasvědčuje tomu, že se jedná o nespolehlivý prostředek. Toto vnímání vychází zejména z přesvědčení, že sankce mají sloužit výhradně k donucení cílového aktéra změnit své chování. Takové pojetí sankcí je ovšem v současnosti přinejmenším zastaralé a nereflektuje jejich rychle se vyvíjející moderní charakter. Z tohoto důvodu vzniká potřeba revidovat klasické teoretické přístupy. V posledních letech bylo běžným cílem sankcí pocházejících z Evropské unie Rusko. V roce 2022 sankce tvořily podstatnou část většího celku všech opatření, která byla zavedena v reakci na vojenskou invazi Ukrajiny Ruskem. V roce 2014 je Evropská unie aktivně využila s cílem omezit ruské destabilizační aktivity na Ukrajině po anexi Krymu, zejména stálé poskytování podpory separatistickým skupinám. Tato práce se zabývá porovnáním těchto dvou instancí sankcí na základě evaluací jejich úspěšnosti a efektivity. Základním principem evaluace je zakomponování sankcí do celkového kontextu zahraniční politiky Evropské unie. Právě zohlednění širšího kontextu zahraniční politiky umožňuje i jiná pojetí sankcí, než je to, které je charakterizuje jako výhradně donucovací prostředek. Vyhodnocení se váže na 4 hlavní kritéria: širší kontext zahraniční politiky, typ a logika sankcí, dopady, účinky a efektivita sankcí a komparativní užitek sankcí. Z komparace vyhodnocení vyplývá, že sankce z roku 2014 a sankce uvalené po invazi Ukrajiny v roce 2022 jsou odlišné zejména z hlediska celkového kontextu zahraniční politiky Evrops