Národohospodářské hodnocení rozvoje jaderné energetiky v České republice do poloviny 21. století - Koten, Marek (2023)
Diplomová práce přináší analýzu možných národohospodářských dopadů na českou ekonomiku v případě rozvoje mírového využívání jaderné energetiky k výrobě elektrické energie. Teoretická část práce shrnuje teoretická východiska jaderné energetiky, od základních ekonomických teorií po pokročilejší teorie energetické a regionální bezpečnosti. Praktická část práce pak zkoumá aktuální situaci jaderné energetiky v České republice a ve světe, kapacity českého průmyslu v dominantní míře převzít výstavbu nových jaderných zdrojů a kvantifikuje možné národohospodářské dopady spojené s rozvojem jaderné energetiky právě za účasti českého průmyslu. Téma je velmi významné zvláštně v dnešní době odklonu od fosilních zdrojů energie. Přechod na jadernou energetiku představuje krok přinášející čistou, bezpečnou, dlouhodobě udržitelnou a stabilní alternativu k ostatním zdrojům energie. Právě stabilita dává jaderné energetice výhodu nad v dnešní době primárně prosazovanými obnovitelnými zdroji energie, které jsou závislé na slunečním svitu, povětrnostních podmínkách či pohybech mořských proudů. Část diplomové práce kvalifikovaným odhadem kvantifikující možné přínosy do HDP České republiky a příjmů tuzemských veřejných rozpočtů je hlavní přidanou hodnotou celé závěrečné práce. Analýza včetně výpočtů možných multiplikačních efektů ukazuje, že při realizaci Strategie 1+3 (tedy výstavby dvou jaderných bloků v jaderné elektrárně Dukovany a dvou jaderných bloků v jaderné elektrárně Temelín) při 65 % podílu českého průmyslu, by došlo ke zvýšení českého HDP až o 1 040 mld. Kč (ve střední hodnotě o 832 mld. Kč). Pozitivní dopady na příjmy českých veřejných rozpočtů by pak mohly dosáhnout až ke 426 mld. Kč (střední hodnota až 341 mld. Kč). Na dani z příjmů