Emocionálna konštrukcia identity menšín v politickom diskurze : prípadová štúdia rómskej menšiny v EÚ a SR - Zemanová, Michaela (2024)
Premena rómskej identity neprebieha naraz a jednotne u všetkých rómskych skupín. Keďže Rómovia nemajú vlastný domovský štát, ku ktorému by siahali ich korene, mali bližšie rodinné väzby a ktorý by zjednocoval ich národné povedomie, vývoj ich skupinovej identity je rôznorodý. Štúdium Rómov spája široké spektrum medzinárodných, regionálnych, národných i lokálnych aktérov, ktorí navzájom spolupracujú a ovplyvňujú sa. Úspešné iniciatívy jednotlivých aktérov v európskom integračnom procese Rómov slúžia ako príklady dobrej praxe a vzor pre iných zainteresovaných aktérov, ktorí môžu tieto úspechy implementovať do svojej praxe. Cez ich vzájomnú interakciu možno pozorovať diskurzívne zmeny u jednotlivých aktérov, ktoré následne vplývajú na transformáciu dynamiky v politickom a spoločenskom diskurze na všetkých úrovniach viacúrovňového vládnutia, nielen v interaktívnej ale i v inštitucionálnej dimenzii. Dizertačná práca dopĺňa debatu integrácie rómskych menšín vo viacúrovňovom systéme vládnutia v EÚ, ktorá v súčasnosti vychádza najmä z kritickej rasovej teórie a jej konceptu intersekcionality, a rozširuje ju o perspektívu emocionálnej intersubjektivity ako ju definoval Simon Koschut. Aby bolo možné analyzovať ako emocionálnu intersubjektivitu, tak i diskurz o identite, metódou výskumu bola zvolená emočná diskurzívna analýza. Európska únia je predstavená ako emocionálny aktér, ktorý mení tzv. pravidlá cítenia na národnej až lokálnej úrovni v prípade Slovenskej republiky a jej troch krajov a miest. Analýza preukázala, že od prijatia prvého Rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov v roku 2011 je možné pozorovať diskurzívne zmeny obsiahnutých emócií na medzinárodnej a národnej úrovni ale len čiastočne na lokálnej úrovni.