Komparativní analýza vývoje energetické politiky České republiky, Maďarska, Polska a Slovenska s důrazem na roli jaderné energetiky v kontextu geopolitických výzev na přelomu druhé a třetí dekády 21. století. - Jeřábek, Dominik (2024)
Komparativní analýza vývoje energetické politiky České republiky, Maďarska, Polska a Slovenska s důrazem na roli jaderné energetiky v kontextu geopolitických výzev na přelomu druhé a třetí dekády 21. století přináší komplexní pohled na postavení jaderné energie a její úroveň rozvoje, včetně silných a slabých stránek, v rámci sledovaných zemí. Mezi sledovanými zeměmi jsou pozorovány rozdíly v oblasti podílu jaderné energie v energetických mixech, historie jejího využívání nebo zajištění proti riziku ohrožení energetické bezpečnosti. I přes všechny tyto zjištěné rozdíly Česká republika, Maďarsko, Polsko a Slovensko přisuzují jaderné energii silnou roli ve svých energetických politikách a vnímají ji jako jeden z neperspektivnějších zdrojů energie při přechodu na bezemisní energetiku. Pandemie covid-19 prověřila jadernou energii jako bezpečný a stabilní zdroj, kdy jaderné elektrárny díky silné a dobře nastavené bezpečnosti mohly bez problému operovat i za ztížených podmínek a dodávat stabilní dodávky elektrické energie. Válka na Ukrajině přinesla výzvy v podobě otázek energetické bezpečnosti a soběstačnosti, kdy Rusko jako významný hráč na světovém poli jaderných technologií může toto postavení zneužít k formě mocenské diplomacie. Sledované země se snaží toto riziko ohrožení energetické bezpečnosti snížit a podniknout kroky k omezená závislosti na Rusku. Nejvýraznější iniciativou je například projekt APIS, cílící na diverzifikaci dodavatelů jaderného paliva pro ruské reaktory typu VVER. Jaderná energie i přes geopolitické výzvy na přelomu první a druhé dekády 21. století a rozdílné úrovňově rozvoje, potvrdila svoji nezastupitelnou roli a postavení v rámci energetických politik České republiky, Maďarska, Polska a Slovenska.