Odhad národní ekvivalenční škály pro hodnocení příjmů, spotřeby a životních podmínek domácností - Brázdilová, Michaela (2024)
Hodnocení blahobytu domácností na základě příjmu, spotřeby a životních podmínek pomocí kteréhokoli z různých datových zdrojů by mělo vždy zohledňovat různou velikost a demografickou strukturu domácností z důvodu úspor ze společného hospodaření realizovaných členy domácnosti. Ukazatel relativní příjmové chudoby používaný v EU, míra ohrožení příjmovou chudobou, může být vysoce citlivý na ekvivalenční škálu používanou k přepočtu příjmu domácnosti na ekvivalent pro jednotlivce. Tato práce využívá dva směry již ozkoušených přístupů, objektivní a subjektivní, k odhadu ekvivalenční škály. Objektivní metody jsou založeny na spotřebních výdajích dostupných v národním šetření Statistiky rodinných účtů a subjektivní metody vycházejí z hodnocení finanční spokojenosti a otázky minimálního požadovaného příjmu, obojí dostupné v datech národní verze EU šetření Příjmy a životní podmínky. Cílem je odhadnout národní ekvivalenční škálu odpovídající podmínkám České republiky. Odhad je založen na různých datech pro rok 2020 vzhledem k dostupnosti všech datových zdrojů a možnosti srovnání všech uvedených metod, nicméně tam, kde dostupnost dat dovoluje, je uveden i trend od roku 2010. Národní ekvivalenční škála je následně porovnána s oficiální modifikovanou OECD škálou uplatňovanou jednotně po celá desetiletí v zemích EU. Rovněž je analyzován vliv ekvivalenční škály na ukazatele příjmové chudoby. Výsledky této práce naznačují, že odhadované váhy jsou nižší než oficiálně používané a že váha dospělého v ekvivalenční škále v průběhu času klesá, zatímco váha dítěte je relativně stabilní. Použití národní škály ovlivňuje míru příjmové chudoby a vede k odlišným mírám než pomocí oficiální škály. Jednotný způsob stanovení národní ekvivalenčn