Analýza vlivu generativní umělé inteligence na produktivitu studentů VŠE v Praze a možný dopad na hospodářství České republiky k roku 2024 - Nevosadová, Květa (2024)
Diplomová práce se zabývá dopadem generativní umělé inteligence na produktivitu práce, se zaměřením na studenty Vysoké školy ekonomické v Praze v roce 2024. Teoretická část popisuje teorie hospodářského růstu, včetně významu inovací a vzdělání, a dále se zaměřuje na výhody a nevýhody užití umělé inteligence ve školství a blíže specifikuje pojem GAI. Praktická část se zabývá vývojem ChatuGPT ve světě i využitím GAI v různých sektorech ekonomiky a analýzou vybraných makroekonomických ukazatelů, které souvisí s hospodářským růstem. V práci je testována hypotéza, že používání ChatuGPT zvyšuje produktivitu studentů měřenou kvalitou studijních výsledků. Dílčí závěry, které pomohly analyzovat dopad GAI na produktivitu studentů, jsou zjištěny na základě dotazníkového šetření. Pomocí chí-kvadrát testu nezávislosti prostřednictvím kontingenční tabulek je z dat z dotazníku zjištěno, že neexistuje statisticky významná závislost mezi mírou využívání ChatuGPT a konečnými známkami studentů ani mezi úrovní dovedností při využívání GAI a konečnými známkami studentů. Potvrzena byla pouze závislost mezi úrovní dovedností v oblasti GAI a mírou využívání ChatuGPT. Hypotéza je testována pomocí regresní analýzy a Wilcoxonova neparametrického párového testu, pro které jsou využita data ze školního systému insis.vse.cz. Z regresní analýzy je zjištěno, že v období, kdy měli studenti možnost využívat nástroj GAI, konkrétně ChatGPT, došlo k průměrnému zhoršení jejich známek o 0,1149 bodu. V případě, že aktivita na hodinách tvořila alespoň 40 % známky, průměrná známka studenta se v meziobdobí zlepšila o 0,1388 bodu ve srovnání se situací, kdy tomu tak nebylo. Dále v případě, že psaní seminárních prací tvořilo alespoň 40 % hodnocení předmětu, průměrná známka se zlepšila o 0,0926 bodu v po