Právo být zapomenut ve smluvních vztazích - Vojíř, Šimon; Patočka, Radim; Votava, Tomáš; Vysoká škola ekonomická v Praze. Fakulta mezinárodních vztahů (2025)
Tato práce se zaměřuje na právo být zapomenut, které v rámci rozvíjející se ochrany osobních údajů představuje až průkopnický nástroj správy soukromí jednotlivců. Tento právní institut vtělený do čl. 17 Nařízení GDPR se vyvíjel postupně, a to převážně v reakci na judikaturu Soudního dvoru Evropské unie. Právě klíčová soudní rozhodnutí (Google Spain; CNIL v. Google) společně s relevantními právními předpisy (Směrnice 95/46/ES, Nařízení GDPR, Zákon o zpracování osobních údajů) jsou v průběhu práce analyzovány s ohledem na cíl práce. Tím je celkově zasadit tento institut do právního i ekonomického kontextu, a to jak z pohledu nastavení vhodné rovnováhy mezi různými zájmy zainteresovaných stran, tak i z pohledu reálného dopadu a fungování práva být zapomenut v praxi. V úvodní části práce jsou osobní údaje představeny jako klíčová hodnota dnešního technologicky orientovaného světa, přičemž oblast jejich ochrany se stává předmětem rostoucí pozornosti normotvůrců. Dále se práce zabývá po právní stránce široce nastaveným spektrem povinností správce údajů v souvislosti s uplatňováním práva být zapomenut – od zajištění souladu s právní úpravou přes vyřizování žádostí až po právní odpovědnost. Zde je akcentován i princip performativní regulace, který Nařízení GDPR v této oblasti reflektuje. Zároveň se autor vypořádává s poměrně zmatenou situací ohledně vztahu mezi právem být zapomenut a právem na výmaz, kdy právo být zapomenut v sobě odráží spíše aktivní stránku a informační autonomii. Pozornost se dále obrací k nízkým formálním požadavkům kladeným na subjekt údajů při realizaci tohoto práva. Za pomoci indukce je pak na základě rozboru přístupu společnosti Alza.cz a.s. k právu být zapomenut a vybraných relevantních protokolů o kontrole ze strany Úřadu na ochranu osobních
Je zde upozorňováno na riziko, že v tomto ohledu se právo být zapomenut v jeho současné podobě jeví spíše jako formální gesto, k jehož účinnosti by byla potřebná, ale spíše těžko očekávatelná, systémová změna v přístupu společnosti ke svému soukromí na poli internetu. Zároveň autor upozorňuje na často nezamýšlený reálný efekt právních předpisů v praktických situacích, kdy u práva být zapomenut se jednalo o např. tzv. kobří efekt v kauze herečky Barbry Streisand. Nadto se v práci ještě několikrát promítá potřeba poměřování práva být zapomenut s ostatními lidskoprávními základy jakožto svobodou projevu či právem na informace.
Vedoucí práce: Radim Patočka
Bakalářská práce (Bc.)—Vysoká škola ekonomická v Praze. Fakulta mezinárodních vztahů, 2025
Obsahuje bibliografii
Textový (vysokoškolská kvalifikační práce)
Rok obhajoby 2025
Způsob přístupu: Internet
Keywords: mezinárodní obchod [obor bakal. práce]; bakalářské práce; bachelor's theses