Je růst HDP vyšší pro země eurozóny v rámci Evropské unie? : - Žežovský, Dárius Martin (2025)
Abstrakt Tato bakalářská práce zkoumá, zda členství v eurozóně přispívá k vyššímu hospodářskému růstu v zemích Evropské unie. Pomocí vyváženého panelu dat 27 členských států EU za období 2000–2022 analyzuje rozdíly v makroekonomickém výkonu mezi zeměmi, které euro přijaly, a těmi, které si ponechaly národní měnu. Empirická část je založena na odhadu dynamického panelového modelu metodou systematizovaného GMM, která zohledňuje endogenitu vysvětlujících proměnných i setrvačnost hospodářského růstu. Výsledky ukazují, že inflace a obchodní otevřenost představují konzistentně významné determinanty růstu HDP, zatímco samotné členství v eurozóně nevykazuje statisticky významný vliv při kontrolování dalších makroekonomických faktorů. Do analýzy byly dále začleněny dummy proměnné pro krizi v letech 2008–2009 a pandemii COVID-19 v roce 2020. Tyto exogenní šoky měly výrazně negativní dopad na růst HDP napříč EU bez ohledu na měnový režim. Teoretická část práce vychází z teorie optimálních měnových oblastí (OCA) se zaměřením na endogenitu konvergenčních kritérií a strukturální asymetrie mezi jádrovými a periferními členy. Závěrem práce zdůrazňuje význam institucionální kvality a ekonomické struktury pro posuzování přínosů měnové integrace.