Analýza dopadů kvantitativního uvolňování - Zadák, Dominik (2025)
Tato bakalářská práce zkoumá dopady kvantitativního uvolňování (QE) jako nekonvenčního nástroje měnové politiky na vybrané makroekonomické a finanční proměnné ve Spojených státech, eurozóně a Japonsku. Cílem je empiricky ověřit, zda expanze rozvahy centrálních bank (Fed, ECB, BoJ) měřitelně souvisí se změnami inflace, reálného HDP, míry nezaměstnanosti a dlouhodobých úrokových sazeb v období po zavedení QE v jednotlivých regionech. Pro Japonsko se analyzuje delší časový úsek sahající před globální finanční krizi, zatímco pro eurozónu se období vztahuje až na fázi po zahájení programů nákupu aktiv. Empirická strategie využívá vektorové autoregresní modely s impulzními odezvami a panelovou regresi s fixními efekty pro eurozónu. Měsíční a týdenní řady jsou podle potřeby agregovány na čtvrtletní frekvenci a analýza je doplněna standardní diagnostikou. Zjištění ukazují, že QE bezprostředně a statisticky významně snižuje výnosy desetiletých vládních dluhopisů zejména v USA a eurozóně, zatímco dopad na cenovou hladinu a reálnou aktivitu je opožděný a mírnější. Vliv na nezaměstnanost není robustní. V Japonsku se výrazněji projevuje finanční (akciový) kanál, přičemž dosažení trvale vyšší inflace zůstává obtížné. Výsledky podtrhují kontextovou závislost účinků QE a upozorňují na související rizika (přecenění aktiv, distribučně nerovnoměrné dopady). Přidanou hodnotou práce je jednotné srovnání tří měnových oblastí na společném metodickém rámci, které odhaluje rozdílné transmisní kanály a naznačuje, že pro udržitelnější reálné efekty je vhodná koordinace s fiskální politikou.